FIŞĂ ANALITICĂ DE EVIDENŢĂ

DOMENIUL : ETNOGRAFIE (ETN)

Etnografia românească s-a constituit, ca ştiinţă, la sfârşitul secolului al XIX-lea ca un domeniu care se ocupă de cultura materială şi manifestările spirituale ale poporului român. 
Domeniul etnografie se împarte în :   Etnografia românească
				        Etnografia minorităţilor naţionale 
				      Etnografia străină (colecţii, de obicei eclectice care au fost făcute prin schimb cultural, donaţii ale ambasadelor sau donaţii întâmplătoare ale diferiţilor cercetători români şi străini, din această cauză ele nu pot reflecta toate zonele şi categoriile de bunuri pe care le întâlnim la etnografia românească şi deci nu ne putem face decât o imagine parţială  a culturii altor popoare).

În domeniul etnografie se includ următoarele categorii de bunuri:
- Port popular
- Podoabe
- Ţesături de interior
- Ceramică
- Ocupaţii: unelte, ustensile, instalaţii
- Meşteşuguri: unelte, ustensile
- Obiecte de uz gospodăresc
- Obiecte de iluminat
- Transport
- Elemente de arhitectură
- Mobilier ţărănesc
- Obiecte de cult: icoane, litografii populare, obiecte diverse
- Obiecte legate de obiceiuri (recuzită)
- Instrumente muzicale
- Produse de glăjărie

Numărul fişei analitice de evidenţă s-a convenit să fie numărul de inventar al obiectului fişat, pentru o cât mai uşoară consultare şi ordonare a fişelor.

Câmpurile fişei se completează astfel:

TIP FIŞĂ

Se va bifa căsuţa corespunzătoare tipului de fişă, după cum urmează: 
- dacă obiectul face parte dintr-un ansamblu, 
- dacă se întocmeşte o fişă colectivă, pentru obiecte de serie cvasi-identice
- dacă se întocmeşte o fişă individuală (cazul cel mai frecvent).

DEŢINĂTOR

Câmpul  se completează cu numele întreg sau cu sigla instituţiei culturale care deţine bunul ce urmează a fi fişat, urmat de localitatea de reşedinţă. 

COD DEŢINĂTOR

Conţine codul deţinătorului bunului cultural (muzeu, colecţie aparţinând cultelor, colecţie şcolară etc.), conform Listei de autoritate "Deţinători", iniţiată în 1980 şi completată permanent de atunci la CIMEC. Codul de deţinător unic la nivel naţional a fost acordat pe unitate fizică distinctă (sediu de muzeu, sediu de secţie a unui muzeu), deci pe adresă, pentru a permite indicarea cât mai precisă a locaţiei deţinătorului şi, respectiv, a bunului fişat. Codul unui deţinător se menţine neschimbat, indiferent de modificările de denumire, adresă, subordonare administrativă apărute de-a lungul timpului, permiţând identificarea deţinătorului.
Dacă nu cunoaşteţi codul de deţinător, consultaţi lista de deţinători, identificaţi deţinătorul după judeţ, localitate, denumire, adresă şi preluaţi codul numeric al acestuia. Dacă deţinătorul căutat nu există în listă, solicitaţi la CIMEC înscrierea deţinătorului în listă şi acordarea unui cod.
Pentru obiectele aflate în custodie, se completează codul deţinătorului de la care este luat bunul în custodie.

Exemple
COD DEŢINĂTOR:		7300300
COD DEŢINĂTOR:		7300350

NR. INVENTAR

Câmpul conţine actualul număr de inventar al piesei, care poate interveni la schimbarea sistemului de evidenţă, la unirea unor muzee, secţii sau dimpotrivă la despărţirea lor.  Un alt număr de inventar pot primi piesele şi prin adoptarea unui sistem  nou şi modern de evidenţă. 

NR. INVENTAR VECHI

Câmpul conţine numărul vechi din registrul de inventar. Numărul de inventar vechi este necesar pentru a se stabili concordanţe între numărul de inventar actual şi cel care a apărut în cataloage sau în publicaţii mai vechi.

COLECŢIE

Câmpul se va completa cu denumirea colecţiei din care face parte obiectul fişat (conform clasificării colecţiilor din muzeul dumneavoastră)

Exemple:
COLECŢIE: 	Scoarţe (pentru Covor)
COLECŢIE: 	Ceramică (pentru Farfurie)
COLECŢIE: 	Mobilier (pentru Ladă de zestre)
COLECŢIE:	Port (pentru Cămaşă sau o Catrinţă)

Notă: Câmpul poate fi completat şi cu numele colecţionarului sau / şi cu numele colecţiei, atunci când este cazul unei donaţii sau achiziţii constituite, intrate în posesia muzeului.

Exemplu:
COLECŢIE:	Colecţia “Iuliana Dancu”

NR. INVENTAR COLECŢIE

Câmpul conţine numărul de inventar în cadrul  colecţiei din care face parte obiectul etnografic (poate fi un simplu număr sau însoţit de sigla colecţiei, conform inventarierii deţinătorului respectiv).

Exemple: 
- pentru o piesă din colecţia de textile (ştergar):
NR. INV.COLECŢIE:		T2511
- pentru o piesă din colecţia de lemn (ladă de zestre):
NR.INV.COLECŢIE:		L5678
- pentru o piesă din colecţia ceramică (ulcior)
NR.INV.COLECŢIE		C211

Exemple:
Număr de inventar al unei piese de port (cămaşă femeiască) care ar conţine toate cele trei numere:
MSAP89123 / MS 60334 / P1235 (din care: primul reprezintă numărul şi sigla sub care au fost inventariate piesele Muzeul Satului de Artă Populară când aceste au fost unificate, al doilea reprezintă sigla şi numărul la care a fost inventariat obiectul, în Muzeul Satului,  după despărţirea celor două muzee, iar ultimul număr conţine sigla şi numărul primit de obiect în cadrul colecţiei de port).

CLASAT

Câmpul conţine informaţii despre regimul de protecţie al specimenului, prevăzut de Legea 182/2000  şi conform Normelor de clasare.
Se alege opţiunea "clasat", în cazul în care specimenul a fost clasat în urma validării propunerii de clasare, înaintată de deţinător, de către Comisia Naţională a Muzeelor şi Colecţiilor, în categoria „tezaur” sau „fond” (cf. Legii pentru modificarea şi completarea Legii nr. 182/2000 privind protejarea patrimoniului cultural naţional mobil (Monitorul Oficial nr.10 din 8 ianuarie 2007). Dacă opţiunea nu este valabilă, nu se va bifa.

ORDIN MIN. NR 

Câmpul consemnează numărul ordinului prin care a fost validată propunerea de clasare a obiectului fişat. 

DATA

Câmpul consemnează data la care a fost validată propunerea de clasare a obiectului fişat. 
Informaţia se completează în câmp sub forma: ZZ.LL.AAAA.

POZIŢIA

Se va consemna numărul din lista anexată ordinului de ministru la care se regăseşte obiectul clasat.

CATEGORIE 

Câmpul consemnează numele clasei din care face parte obiectul.
Exemplu: se completează cuvântul PORT, în cazul fişării unui obiect de port.
	   se completează cuvântul MOBILIER, în cazul fişării unei lăzi de zestre sau a altui
                obiect ce face parte din această categorie.
	   se completează cuvântul UNELTE în cazul fişării unui obiect cum ar fi: bardă,
   ciocan, furcă etc.
   se completează cuvântul RELIGIOASE în cazul fişării unei icoane, uşă
   diaconească, porir etc.

TIP 

-Câmp cu completare obligatorie şi vocabular controlat.
Câmpul conţine denumirea tipului bunului cultural fişat (genului), exprimat la nominativ singular, nearticulat., utilizându-se cuvintele (valorile) cuprinse în vocabularul controlat ataşat prezentelor instrucţiuni. 

Exemple:
TIP:  	Corn de praf de puşcă
TIP: 			Cămaşă femeiască cu poale
TIP:   			Bardă
TIP:   			Uşă diaconească

Menţionăm că este recomandată folosirea exclusivă a termenilor de TIP aflaţi în tezaurele de termeni. 

DENUMIRE POPULARĂ / TITLU ICOANĂ

Câmpul conţine denumirea sau denumirile locale ale obiectului fişat, conform listelor de termeni orientative ataşate instrucţiunilor:

Exemplu:
DENUMIRE POPULARĂ:		Prăfar
DENUMIRE POPULARĂ:		Spăcel
DENUMIRE POPULARĂ:		Călcător
DENUMIRE POPULARĂ:		Motoaică

Notă. În cazul icoanelor, s-a convenit ca în acest câmp să se completeze TITLUL sau TEMA, pentru o mai uşoară selecţie tematică, în câmpul CUVINTE CHEIE urmând să se completeze elementele de decor specifice centrului de producţie respectiv.

Exemplu:
TITLU ICOANĂ:		Intrarea în Biserică
TITLU ICOANĂ:		Sfinţii Petru şi Pavel
TITLU ICOANĂ:		Judecata de Apoi

ANSAMBLU

În cazul în care obiectul face parte dintr-un bun complex se va specifica denumirea acestuia.

Exemple:
TIP:			Cămaşă cu poale
ANSAMBLU:		Costum femeiesc

NR. PIESE 

Informaţiile din acest câmp se referă la numărul de piese detaşabile, componente ale unui obiect.
Acesta va fi trecut fără separator după sigla D pentru obiectele detaşabile şi N pentru obiectele nedetaşabile;

Exemple:
-  pentru un serviciu de cafea:
NR. PIESE COMPONENTE:	 D10
-  pentru o cămaşă:
NR. PIESE COMPONENTE:	 N7

ATRIBUIRE CULTURALĂ:
LOCALITATE

Această casetă compusă a fost concepută pentru a consemna datele care arată provenienţa obiectului fişat. Aceste informaţii se referă la locul geografic, etnie, autor, locul unde a fost confecţionat şi la frecvenţa piesei respective în cadrul categoriei din care face parte.

Câmpul conţine denumirea localităţii de unde provine obiectul, în cazul în care aceasta este cunoscută.

COMUNA

Câmpul conţine denumirea comunei de unde provine obiectul, în cazul în care aceasta este cunoscută.

CĂTUN 

Câmpul conţine denumirea cătunului de unde provine obiectul (dacă este cazul). 

JUDEŢ

Câmpul conţine denumirea judeţului de unde provine obiectul, în cazul în care acesta este cunoscut.

Notă: Este obligatorie completarea, cel puţin, a unuia din câmpurile de localizare. Menţionarea zonei etnografice, geografice, sau judeţului, în cazul în care nu se cunoaşte localizarea exactă, poate da o imagine mai clară a provenienţei obiectului fişat şi a caracteristicilor specifice zonale.

ŢARĂ / ZONĂ

Acest câmp conţine denumirea ţării / zonei geografice căreia îi aparţine (de unde provine) piesa fişată. 
Informaţia se referă la localizarea obiectului într-o arie geografică mai mare (atunci când nu cunoaştem localizări mai precise).
Acest câmp poate conţine denumirea zonei geografice de unde provine piesa fişată. 
Informaţia se referă la localizarea obiectului într-o arie geografică mai mare (atunci când nu cunoaştem localizări mai precise)
Există denumiri general acceptate ale marilor zone geografice pe care le putem folosi.

Exemple: 
ŢARĂ:			Spania
ŢARĂ:			Franţa
ŢARĂ:			Italia
Zonă geografică:	 Peninsula Balcanică 
Zonă geografică: 	Asia Mică
Zonă geografică: 	Europa Centrală

CENTRU CERAMIC / ICONAR

Câmp cu vocabular controlat. 
Câmpul va fi completat cu denumirea centrului ceramic de unde provine piesa fişată sau, în cazul unei icoane, cu numele centrului de provenienţă al acesteia, conform listei de autoritate.

Exemple: 
ZONĂ ETNOGRAFICĂ:		Vâlcea
CENTRU CERAMIC:		Horezu
JUDEŢ:				Vâlcea

ZONĂ ETNOGRAFICĂ:		Moldova Centrală
CENTRU CERAMIC:		Tansa
JUDEŢ:				Iaşi

ZONĂ ETNOGRAFICĂ:		Alba
CENTRU ICONAR:		Laz
JUDEŢ:				Alba

ZONĂ ETNOGRAFICĂ:		Ţara Bârsei
CENTRU ICONAR:		Şcheii Braşovului
JUDEŢ:				Braşov

ETNIE

Câmpul conţine denumirea etniei căreia îi aparţine obiectul fişat.

Exemple:
ETNIA:		Români
ETNIA:		Huţuli
ETNIA:		Tătari

ZONĂ ETNOGRAFICĂ

Câmpul conţine denumirea zonei etnografice căreia îi aparţine obiectul fişat. Se va completa cu unitatea cea mai mică, dacă este cunoscută. În cazul în care se cunoaşte doar provincia istorică de provenienţa a obiectului, este menţionată aceasta (deoarece zonele etnografice sunt structurate pe provincii istorice).

Exemple:
ZONĂ ETNOGRAFICĂ:	Bran
SAT:			Moeciu de Jos
COMUNĂ:		Moeciu
JUDEŢ:		 	Braşov

ZONĂ ETNOGRAFICĂ:	Bucovina
COMUNĂ:	 	Straja
JUDEŢ:			Suceava

ZONĂ ETNOGRAFICĂ: 	Dobrogea
COMUNĂ:		Enisala
JUDEŢ:			Tulcea

MEŞTER

Câmpul conţine numele meşterului / autorului, în cazul în care este cunoscut, şi va fi completat după formula: nume, prenume.

Exemple:
MEŞTER: 	Vicşoreanu, Victor 
MEŞTER: 	Cristian, Vasile
MEŞTER:	Moga, Savu

Notă. Numele meşterilor exemplificaţi aici corespund cu exemplele de la câmpurile de zonă etnografică, centre de ceramică şi de icoane. 

LUCRAT ÎN

Câmpul conţine  informaţii referitoare la locul în care a fost produs bunul cultural fişat (sau componente ale acestuia) :
- gospodărie
- atelier rural
- atelier urban sau alte posibilităţi.

FRECVENŢĂ

Câmpul conţine informaţii despre frecvenţa aceluiaşi tip de obiect în teren (cu funcţia originală). Aceste date sunt necesare atât pentru politica de achiziţii în muzeu cât şi pentru clasarea obiectelor etnografice în patrimoniul cultural naţional. 
Notă. Acest câmp nu se referă la numărul de obiecte, de acelaşi tip, din muzeul deţinător, dearece această informaţie poate fi obţinută statistic.

DATARE (text)

Câmpul conţine data producerii bunului cultural: data calendaristică exactă (zi, lună, an), an, interval (de ani, secol: sferturi sau jumătăţi, secole).

În cazul pieselor etnografice nedatate, se va scrie în câmpul Datare: Text o datare aproximativă , sub forma unui text liber, rezultată din cercetarea de teren sau bibliografică, urmată de menţionarea perioadei de timp,  în câmpurile An început şi An sfârşit

Exemple:
DATARE:	primul sfert al secolului al XIX-lea
An început:	1801
An sfârşit:	1825

DATARE:	a doua jumătate a secolului al XVIII
An început:	1750
An sfârşit:	1800
	
DATARE:	12 iulie 1840
An început:	1840
An sfârşit: 	1840

AN DE ÎNCEPUT

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect.
Câmpul precizează anul exact sau anul de început al perioadei în care se presupune că a fost produs obiectul, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.

Exemplu:
Datare:	prima jumătate a secolului al XIX-lea
An de început:	1801

Notă.  În acest câmp, prin convenţie, s-a stabilit că se transcrie şi datarea exactă, în cazul obiectelor datate, pentru a uşura căutarea pieselor datate care au criteriu de selecţie Datarea.

AN DE SFÂRŞIT

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect.
Câmp care precizează anul de sfârşit al perioadei în care se presupune că a fost produs obiectul, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.

Exemplu:
Datare (text):		prima jumătate a secolului al XIX-lea
An de început:		1801
An de sfârşit: 		1850

Datare (text):		primul sfert a secolului XVIII
An de început: 		1701
An de sfârşit:  		1725

Datare (text):		sfârşitul secolului XVIII
An de început: 		1789
An de sfârşit:  		1800

Datare (text):		începutul secolului XVIII
An de început: 		1701
An de sfârşit:  		1711

Datare (text):		mijlocul secolului al XIX
An de început: 		1825
An de sfârşit:  		1875

LOC DE COLECTARE
CĂTUN 

Câmp  compus care consemnează informaţii despre locul de colectare  sau descoperire a obiectului, precum, numele si data celui care a făcut achiziţia, precum şi dacă, la data achiziţiei, obiectul era folosit cu funcţia sa originală.

Câmpul conţine denumirea cătunului de unde a fost colectat obiectul etnografic (dacă este cazul). 

SAT / ORAŞ

Câmpul conţine denumirea localităţii de unde a fost colectat obiectul etnografic, în cazul în care aceasta este cunoscută.
Notă. In loc de Localitate, s-a folosit denumirea Sat/Oraş pentru a fi mai clar ce informaţie trebuie completată în acest câmp. Există multe cazuri în care obiectul etnografic este achiziţionat de la familii care s-au mutat la oraş, sau de la moştenitori.

COMUNA

Câmpul conţine denumirea comunei de unde a fost colectat obiectul etnografic, în cazul în care aceasta este cunoscută.

JUDEŢ

Câmpul conţine denumirea judeţului de unde a fost colectat obiectul etnografic.

ACHIZIŢIONAT DE

Câmpul conţine numele şi prenumele celui care a achiziţionat (colectat sau descoperit) obiectul fişat.

DATA ACHIZIŢIEI

Câmpul conţine data la care a fost achiziţionat obiectul, informaţia se corelează şi cu câmpul următor, care se referă la modalitatea de folosire a acestuia la data achiziţionării (dacă era “în uz”). 

ÎN UZ

Prin marcarea câmpului se consemnează că obiectul etnografic fişat a fost în momentul achiziţionării (înainte de a deveni obiect de muze),“în uz”,(proprietarii, de la care a fost luat, îl foloseau ca atare). Nemarcarea câmpului înseamnă că obiectul nu mai era folosit cu funcţia lui iniţială.

MATERIAL / TEHNICĂ (text)

Conţine informaţii referitoare la materialul din care este confecţionat obiectul fişat, sub formă de text liber.
S-a considerat că este necesar adăugarea unui câmp de text pentru aceste două câmpuri pentru a da posibilitatea muzeografului să consemneze informaţiile despre materialul şi tehnica confecţionarii obiectului pe care îl fişează, într-o exprimare aleasă de el.

MATERIAL / TEHNICĂ (cuvinte cheie)

Câmp cu completare obligatorie şi vocabular controlat
Câmpul conţine informaţii referitoare la materialul din care este confecţionat obiectul şi informaţii referitoare la tehnica confecţionării piesei fişate.
Ordinea completării câmpului se va face pornind de la materialul de bază (sau suport) până la cel de decor şi pornind de la tehnica de bază (sau a confecţionării suportului) până la tehnica de decorare.
Menţionăm că denumirile materialelor şi denumirile tehnicilor trebuie (obligatoriu) să fie completate în forma în care apar consemnate în tezaurul anexat acestui câmp.

Exemple: 
MATERIAL: 	Cânepă; lână; arnici; bumbac mercerizat; dantelă; fir metalic
MATERIAL:	Sticlă
MATERIAL:	Lut; smalţ; coloranţi	

Exemple:
TEHNICĂ: 	Ţesut în 2 iţe; brodat peste fire; aplicaţii
TEHNICĂ: 	Pictat tempera; foiţă de aur; înrămat
TEHNICĂ:  	Frământat prin călcare; modelat la  roată; ardere oxidantă; pictat cu 
pensula; jirăvit cu cornul

DIMENSIUNI

Conţine informaţii referitoare la dimensiunile obiectului fişat: lungime, lăţime, grosime, diametru; greutate, titlu (pentru metale preţioase).
Lungimea, lăţimea, diametrul gurii, diametrul bazei, lungimea mânecii, lăţimea mânecii se completează în dreptul siglelor respective urmate de unitatea de măsură. Dacă există şi alte dimensiuni, acestea se completează cu valori despărţite prin punct şi virgulă, fiecare valoare fiind formată  din sigla tipului de dimensiune respectiv, urmată de două puncte şi de valoarea numerică, până la două zecimale, şi de unitatea de măsură.
În cazul pieselor etnografice au fost adăugate două dimensiuni LM = lungimea mânecii şi LAM = lăţimea mânecii care sunt importante pentru piesele de port din anumite zone, dimensiunile respective fiind caracteristice numai acelor zone.
Sigle:	L = lungime		
	LA = lăţime	
	LM = lungimea mânecii
	LAM = lăţimea mânecii
	DG = diametrul gurii
	DB = diametrul bazei
	Altele

Notă: unitatea de măsură pentru domeniul Etnografie este centimetrul. 
Unitatea de măsură  se completează pe fişă:

Exemple:
- pentru o cămaşă:
DIMENSIUNI: 	L:130 cm
LM:62 cm
LA:80 cm
LAM:29 cm

- pentru un canceu:
DIMENSIUNI: 	I:30 cm
DG:15 cm
DB:11,2 cm

INSCRIPŢIE:
TEXT

În cazul în care există o inscripţie, se bifează întâi caroul corespunzător.
Câmpul “Text” se completează cu reproducerea inscripţiei în clar, indiferent de caracterele cu care este scrisă sau şirul de caractere. Se va transcrie şi datarea sau alte caractere, însemne, chiar dacă acestea sunt incomplete.

LIMBA INSCRIPŢIEI

Conţine  informaţii  privind limba în care este scrisă inscripţia. Prin "inscripţie" se înţelege orice şir de caractere care conţine  o informaţie. Se exclud (nu vor fi
considerate "Inscripţii") datările izolate - care vor fi semnalate în cadrul câmpului Datare - precum şi  orice mărci de meşter, semnături ale autorilor, blazoane, a căror prezenţă va fi semnalată în cadrul câmpului Marcă-semnătură.
Textul integral al inscripţiei urmează să  fie regăsit în câmpul DESCRIERE.
	
Exemple:
LIMBA INSCRIPŢIEI:	Româno-chirilică
LIMBA INSCRIPŢIEI:	Slavă

MARCĂ / SEMNĂTURĂ

Conţine menţionarea prezenţei unei mărci de meşter, de atelier, de proprietar, a unor grafitti sau blazoane, contramarcă sau surfrapă (pentru monedele care intră în componenţa podoabelor); informaţia completă va fi transcrisă în anexe;
În situaţia în care anumite piese nu poartă o marcă de meşter sau o semnătură propriu-zisă ci o inscripţie din care rezultă numele autorului, prezenţa acestei inscripţii va fi menţionata aşa cum s-a arătat în câmpul LIMBA INSCRIPŢIEI.
Lista de termeni:
semnătură
marcă
grafitti
blazon
contramarcă
surfrapă
ştampilă

UTILIZARE

Câmpul descrie modul de utilizare a obiectului etnografic în momentul fabricării lui fie ca parte componentă a unui ansamblu sau ca obiect de sine stătător.

Exemplu
TIP: 		Opreg
UTILIZARE: 	Piesă de port  femeiesc care face parte din costumul bănăţean şi 
îmbracă parte din spate a corpului.

DESCRIERE

Câmp cu completare obligatorie conţine în detaliu, fără restricţie de organizare sau limbaj, datele de descriere ale obiectului fişat privind: forma, structura ornamentală, organizarea decorului, motivele decorative (cu denumirile populare în cazul în care sunt cunoscute; scrise între paranteze) şi cromatica (prima culoare menţionată va fi cea a fondului urmată de înşiruirea celorlalte culori în ordinea preponderenţei lor, de asemenea cu denumirile locale între paranteze, dacă se cunosc, precum şi dacă culorile folosite sunt naturale):
Notă:  În acest câmp se vor reproduce inscripţiile de pe obiectele fişate.
	
Exemplu: 
- pentru un ştergar: 
DESCRIERE: 	Formă dreptunghiulară; decor amplasat simetric la extremităţi; interpretare geometrizantă; elemente primare: linie frântă (dinţi de lup), elemente compuse, motive avimorfe: cocoş (cucoş); alb, roşu, albastru (siniliu).

FORMĂ, DÉCOR, TEMĂ ICONOGRAFICĂ (cuvinte cheie)

Conţine informaţii (date) privind elementele de caracterizare ale obiectului, care sunt semnificative pentru selecţionarea bunurilor culturale pe baza diferitelor criterii sau combinaţii de criterii;	
	- câmpul se va completa cu termeni privind forma, structura obiectului,  structura ornamentală, motivele decorative propriu-zise, particularităţi zonale, toate menţionate de listele de tezaur,  ordinea înscrierii în câmp fiind  cea deja enumerată. De asemenea cuvintele folosite în acest câmp trebuie să fie cele din vocabularul controlat, fără excepţie.
	- pentru piesele decorate, termenii de referinţă care pot face obiectul acestui câmp (în vederea selecţiei de obiecte pe criteriul decorului) vor fi luaţi din listele anexe;
	- acest câmp va fi completat după detalierea câmpului de DESCRIERE, DECOR care va cuprinde pe larg elementele de descriere ale obiectului şi de unde vor fi selecţionate cuvintele cheie, conform tezaurului:

Exemple:
CUVINTE CHEIE: 	Tronconic; decor naturalist; motive florale; floarea soarelui; motive 
zoomorfe; cal
CUVINTE CHEIE: 	Cămaşă încreţită; pânză cu margine; altiţă; pavă pentagonală; nuntă; 
decor  geometrizant; motive 
CUVINTE CHEIE: 	Cămaşă încreţită; pânză cu margine; altiţă; pavă pentagonală; nuntă; 
decor  geometrizant; motive florale;  garoafă; motive avimorfe;  pasăre 
florale; garoafă; motive avimorfe;  pasăre
CUVINTE CHEIE: 	Ladă cu spinare; decor geometrizant; motive geometrice; cerc; arc de 
cerc; triunghi; motive fitomorfe; pomul vieţii; chenar
CUVINTE CHEIE: 	Dreptunghiular; organizare centrală; chenar dublu; alternanţă 
decorativă; decor geometric; motive fitomorfe; glastră cu flori; culori 
vegetale; alternanţă cromatică

BIBLIOGRAFIE

Câmp de format text în care se vor consemna lucrările în care se face referire la obiectul fişat, în care el este reprodus ca atare (ca fotografie sau descriere) sau lucrări care au ca subiect tipologia piesei respective.

OBSERVAŢII 

Câmpul este prevăzut pentru a consemna orice informaţie referitoare la obiectul fişat care nu a avut, în economia fişei, un spaţiu special alocat.

MOD DEŢINERE
	
Conţine menţionarea felului în care bunul cultural a ajuns la deţinătorul său actual.
Exemple:
•	achiziţie	
•	donaţie	
•	transfer	
•	cercetare	
•	custodie	
•	moştenire	
•	proprietate privată	

PROPRIETARI ANTERIORI

Se completează numele şi prenumele proprietarilor sau denumirea instituţiei căreia i-a aparţinut obiectul înainte de a ajunge în muzeu.

DATA INTRĂRII

Câmpul conţine data intrării bunului cultural în posesia deţinătorului respectiv sau data achiziţionării obiectului;
Se completează sub forma: ZZ/LL/AAAA.

PREŢ ACHIZIŢIE

Câmpul conţine (numai pentru bunurile dobândite prin achiziţie) preţul la care a fost achiziţionat bunul fişat şi nominalul de referinţă.

VALOARE NOMINALĂ 

Câmpul conţine valoarea în lei a bunului cultural, estimată conform criteriilor stabilite de Ministerul Culturii.

LOC DE PĂSTRARE

Se menţionează locul de păstrare al piesei. Pentru expunere permanentă: expoziţia, sala vitrina. Pentru depozit: depozitul, dulapul, eventual raftul şi cutia. 

STARE CONSERVARE

Câmpul conţine menţionarea stării de conservare a bunului cultural la momentul fişării, conform listei:
foarte bună
bună
relativ bună
mediocră
deteriorată

BUN DE EXPUS

Acest câmp a fost prevăzut pentru a facilita alegerea pieselor care pot face parte dintr-o expoziţie, deoarece simpla consemnare a stării de conservare în câmpul respectiv (bun, foarte bun) nu sugerează destul de explicit. Un obiect, spre exemplu, poate avea o mare valoare istorică dar pentru că prezintă deteriorări sau are o dimensiune foarte mică nu poate face parte dintr-o expoziţie.

FIŞA CONSERVARE / RESTAURARE

Conţine numărul fişei de restaurare / conservare, în care obiectului fişat de noi este privit din punct de vedere al conservării sau restaurării menţionându-se în detaliu operaţiile (şi substanţele) prin care a trecut precum şi datele la care acestea au avut loc.

FOTO

Câmpul conţine numărul fotografiei care reprezintă obiectul fişat.

DIAPOZITIV (DIAP.) 

Câmpul conţine numărul diapozitivului  obiectului

CLIŞEU

Conţine numărul clişeului / clişeelor care reprezintă obiectul fişat  

DESEN

Câmpul conţine numărul desenului obiectului fişat.

SCHIŢĂ 

Câmpul cuprinde numărul de inventar al schiţei obiectului fişat.

DIGITALĂ 

Câmpul conţine numărul fotografiei digitale care reprezintă obiectul fişat.

VIDEO

Conţine numărul casetei video care reprezintă obiectul fişat.

ÎNTOCMIT
	
Câmp cu completare obligatorie,  conţine numele şi prenumele celui care a completat fişa.

DATA COMPLETĂRII / SEMNĂTURĂ
	
Câmpul conţine data completării fişei şi semnătura celui care a întocmit fişa;
Data se completează după formula ZZ/LL/AAAA.

EXPERTIZAT / VERIFICAT
	
Conţine numele şi prenumele celui care a verificat fişa sau a expertizat obiectul  în vederea clasării lui.

DATA / SEMNĂTURA
	
Câmpul conţine data expertizării sau verificării fişei şi semnătura celui care a făcut expertizarea / verificarea fişei.
Data se completează după formula ZZ/LL/AAAA.