FIŞA ANALITICĂ

DOMENIUL : ISTORIE (IST)

Acest domeniu este foarte vast, cuprinzând o diversitate de obiecte, de la cele cu caracter memorial, până la cele de istorie militară. Istoria memorială, la rândul ei, cuprinde un spectru larg de obiecte care au aparţinut unor personalităţi din diverse domenii ale culturii. De altfel, muzeele cu caracter memorial se şi grupează pe diverse categorii, în funcţie de domeniul în care au activat marile personalităţi a căror amintire o evocă aceste muzee. Există, astfel, muzee memoriale de istoria artei, istoria literaturii, istoria muzicii, istoria ştiinţei şi tehnicii sau cele legate de personalităţi din domeniul istoric şi politic.
În scopul păstrării individualităţii fiecăreia dintre marile categorii de obiecte care compun domeniul, precum  şi în vederea asigurării unui vocabular controlat (tezaur de  termeni) adecvat, domeniul ISTORIE a fost împărţit convenţional în două sub-domenii, după caracteristicile obiectelor conţinute:

1. ISTORIE MILITARĂ               		 (sigla sub-domeniului: ISM)
2. ISTORIE MEMORIALĂ          		 (sigla sub-domeniului: IST)

1. Sub-domeniul ISTORIE MILITARĂ

 Din sub-domeniul ISTORIE MILITARĂ fac parte categoriile:
 ARME (ISM;A), UNIFORME (ISM;U), ACCESORII MILITARE. Pentru acest sub-domeniu există  tezaure de termeni şi instrucţiuni de completare specifice.
Create pentru vânătoare, luptă sau paradă, armele reprezintă importante vestigii istorice. Ele au constituit un larg câmp de manifestare a inventivităţii şi creativităţii tehnice, dar şi artistice a oamenilor. Fie ele ofensive sau defensive armele reflectă şi dezvoltarea economică a celor care le-au produs şi utilizat. Armele pot fi, de asemenea albe sau de foc. 

2. Sub-domeniul ISTORIE MEMORIALĂ

Din sub-domeniul ISTORIE MEMORIALĂ fac parte, în mod convenţional, următoarele categorii de bunuri:
 a) obiecte cu caracter memorial privitoare la personalităţi, evenimente şi momente din istoria economică, politică, socială, culturală şi ştiinţifică, românească şi universală;
 b) obiecte-mărturii ale dezvoltării diferitelor bresle şi meşteşuguri (produse ale atelierelor urbane);
 c) fotografii, cărţi poştale ilustrate, clişee (şi clişee pe sticlă); 
 d) hărţi şi planuri;
 e) steaguri (IST;ST pentru care există instrucţiuni specifice).

TIP FIŞĂ

Se va bifa căsuţa corespunzătoare tipului de fişă, după cum urmează: 
- dacă obiectul face parte dintr-un ansamblu, 
- dacă se întocmeşte o fişă colectivă, pentru obiecte de serie cvasi-identice
- dacă se întocmeşte o fişă individuală (cazul cel mai frecvent).

DEŢINĂTOR

Câmpul  se completează cu numele întreg sau cu sigla instituţiei culturale care deţine bunul ce urmează a fi fişat, urmat de localitatea de reşedinţă.

Exemple:
DEŢINĂTOR:	Muzeul de Istorie Naţională şi Arheologie Constanţa	sau
DEŢINĂTOR:	MINA Constanţa

COD DEŢINĂTOR

Conţine codul deţinătorului bunului cultural (muzeu, colecţie aparţinând cultelor, colecţie şcolară etc.), conform Listei de autoritate "Deţinători", iniţiată în 1980 şi completată permanent de atunci la CIMEC. Codul de deţinător unic la nivel naţional a fost acordat pe unitate fizică distinctă (sediu de muzeu, sediu de secţie a unui muzeu), deci pe adresă, pentru a permite indicarea cât mai precisă a locaţiei deţinătorului şi, respectiv, a bunului fişat. Codul unui deţinător se menţine neschimbat, indiferent de modificările de denumire, adresă, subordonare administrativă apărute de-a lungul timpului, permiţând identificarea deţinătorului.
Dacă nu cunoaşteţi codul de deţinător, consultaţi lista de deţinători, identificaţi deţinătorul după judeţ, localitate, denumire, adresă şi preluaţi codul numeric al acestuia. Dacă deţinătorul căutat nu există în listă, solicitaţi la CIMEC înscrierea deţinătorului în listă şi acordarea unui cod.
Pentru obiectele aflate în custodie, se completează codul deţinătorului de la care este luat bunul în custodie.

Exemple:
COD DEŢINĂTOR:		6900500 (pentru Muzeul Naţional al Unirii Alba Iulia)
COD DEŢINĂTOR:		7083500 (pentru Muzeul Municipiului Bucureşti)

Pentru obiectele aflate în custodie, se completează codul deţinătorului de la care este luat bunul în custodie.

NR. INVENTAR

Câmpul conţine numărul de inventar actual al piesei. Acesta poate fi o cifră, o combinaţie de sigle şi cifre, un număr cu subnumere etc.

Exemple:
NR. INVENTAR:			964350
NR. INVENTAR:			MI90232

NR. INVENTAR VECHI 

Câmpul conţine numărul vechi din registrul de inventar. Numărul de inventar vechi este necesar pentru a se stabili concordanţe între numărul de inventar actual şi cel care a apărut în cataloage sau în publicaţii mai vechi.

COLECŢIE

Câmpul se va completa cu denumirea colecţiei din care face parte obiectul fişat (conform clasificării colecţiilor din muzeu).

Exemplu:
COLECŢII:	Memoriale
COLECŢII:	Uniforme de infanterie

NR. INVENTAR COLECŢIE

Câmpul conţine numărul de inventar al colecţiei din care face parte piesa. Este necesar din aceleaşi considerente ca în cazul NR. INVENTAR.

CLASAT

Câmpul conţine informaţii despre regimul de protecţie al specimenului, prevăzut Câmpul conţine informaţii despre regimul de protecţie al specimenului, prevăzut de Legea 182/2000  şi conform Normelor de clasare.
Se alege opţiunea "clasat", în cazul în care specimenul a fost clasat în urma validării propunerii de clasare, înaintată de deţinător, de către Comisia Naţională a Muzeelor şi Colecţiilor, în categoria „tezaur” sau „fond” (cf. Legii pentru modificarea şi completarea Legii nr. 182/2000 privind protejarea patrimoniului cultural naţional mobil (Monitorul Oficial nr.10 din 8 ianuarie 2007). Dacă opţiunea nu este valabilă, nu se va bifa.

ORDIN NR. 

Câmpul consemnează numărul ordinului de ministru prin care a fost validată propunerea de clasare a obiectului fişat. 

DATA

Câmpul consemnează data la care a fost validată propunerea de clasare a obiectului fişat. 
Informaţia se completează în câmp sub forma: ZZ.LL.AAAA.

POZIŢIA

Se va consemna numărul din lista anexată ordinului de ministru la care se regăseşte obiectul clasat.

CATEGORIE 

Cuprinde categoria generală în care se încadrează obiectul fişat.

Exemplu:
CATEGORIE:		Uniformă
CATEGORIE:		Hartă

TIP 

Cuprinde la nominativ singular, fără alte specificaţii, denumirea literară pentru tipul general, din punct de vedere  funcţional, pe care îl reprezintă obiectul fişat. Se completează pe baza tezaurului de termeni TIP. Nu se fac alte menţiuni privind forma, materialul, apartenenţa obiectului.
	
Exemple:
TIP:		halat
TIP:		pipă
TIP:		scrumieră
TIP:		pălărie
TIP:		blocnotes
TIP:		costum de teatru
TIP:		trusă de călătorie
TIP:		călimară de birou
TIP:		serviciu de dulceaţă
TIP:		baston
TIP:		ochelari
TIP:		bisturiu
TIP:		eşarfă
TIP:		tabacheră
TIP:		stilou
TIP:		ceas
TIP:		fotografie
TIP:		hartă

Exemple incorecte:
TIP:		halat de mătase
TIP:		costum de teatru al lui Constantin Nottara 
TIP:		ceas în stare de funcţionare
TIP:		scrumieră în formă de animal fantastic

VEXILOLOGIE ((IST; ST)):

Câmpul conţine denumirea tipului de steag la nominativ singular nearticulat, fără alte indicaţii.
Se completează pe baza tezaurului de termeni TIP; tezaurul cuprinde termeni consacraţi definirii tipului de steag.

Exemple:
TIP:		steag naţional
TIP:		steag de asociaţie profesională

Pentru drapelele militare care au fost decorate se va trece după completarea tipului de steag semnul separator (punct şi virgulă), apoi termenul “decorat”.

Exemple:
TIP:		stindard militar; 	decorat

Pentru piesele componente ale tipului de steag, se completează denumirea părţii componente, urmată de punct şi virgulă şi de denumirea tipului de steag din care face parte.

Exemple:
TIP:		hampă; stindard militar
TIP:		port stindard; drapel militar
TIP:		pânză; drapel de asociaţie

Pentru steagurile reconstituite pe bază de documente, se completează denumirea tipului, urmată de punct şi virgulă şi de termenul "reconstituire".

Exemple:
TIP:		steag domnesc; reconstituire
TIP:		steag de asociaţie profesională; 	reconstituire

Pentru steagurile executate după steagurile originale se completează denumirea tipului, urmată de separatorul de valori (punct şi virgulă) şi de termenul "copie".

Exemple:
TIP:		drapel militar; copie 

ISTORIE MILITARA, ARMAMENT (ISM;A)

Câmpul conţine denumirea tipului de armament, exprimată la nominativ singular, nearticulat, fără alte indicaţii, privind sistemul, stilul, modelul piesei.
Se completează pe baza tezaurului de termeni TIP pentru domeniul Istorie Militară; tezaurul cuprinde termeni consacraţi definirii tipului de armament.

Exemple:
TIP:		sabie de artilerie
TIP:		puşcă de infanterie
TIP:		pistol
TIP:		baionetă
TIP:		mitralieră
TIP:		tun naval
  
Pentru piesele componente ale tipului de armă, denumirea tipului se înlocuieşte cu denumirea părţii componente respective (la care se adaugă tipul categorial).

Exemple:
TIP:		lamă de sabie
TIP:		gardă de spadă
TIP:		ţeavă de revolver
TIP:		închizător de carabină
TIP:		lamă de sabie de infanterie

Pentru piesele de armament executate în miniatură sau machetă se completează denumirea  tipului, urmată de separatorul de valori şi de termenul MINIATURAL sau MACHETĂ. 

Exemple:
TIP:		armură; miniaturală
TIP:		tun; machetă

Cuvintele compuse se scriu cu liniuţă de unire;

Exemple:
TIP:		pistol-mitralieră
TIP:		puşcă-semiautomată

ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))

Câmpul conţine denumirea numai pentru complet, grad militar şi armă (destinaţie).

Exemple: 
TIP:		uniformă de colonel de infanterie

În cazurile în care se păstrează numai una sau mai multe piese componente ale uniformei, se fişează separat fiecare piesă componentă, iar la ansamblu se specifică costumul din care face parte

Exemple:
TIP:		veston de maior de cavalerie
TIP:		pantaloni de maior de cavalerie 	

Pentru uniformele al căror grad nu este cunoscut, nefiind indicat prin însemnele de grad se va completa denumirea  generală: soldat, subofiţer, ofiţer inferior, ofiţer superior sau general.

Exemple:
TIP:		uniformă de ofiţer de aviaţie

Pentru piesele componente ale uniformei aflate în stare fragmentară se completează denumirea părţii componente respective;

Exemple:
TIP:		epoleţi de locotenent

TITLU / SUBTIP

Conţine informaţii privind subtipul obiectului, titlul, tema sau subiectul imaginii sau documentului, modelul armei, ţinuta uniformei, tipul steagului.

Pentru FOTOGRAFII, CĂRŢI POŞTALE ILUSTRATE, DIAPOZITIVE în câmpul TITLU / SUBTIP se vor completa obligatoriu informaţii privind: titlul sau pseudo-titlul obiectului (imaginea pe care o reprezintă), numele personajului sau personajelor, denumirea evenimentului, activităţii, locului reprezentat în imagine şi data când a avut loc, alte date care identifică imaginea.

Exemple:
TIP:			fotografie
TITLU / SUBTIP:	portret Marioara Voiculescu

TIP:			fotografie
TITLU / SUBTIP:	Palatul Culturii din Iaşi

TIP:			carte poştală ilustrată
TITLU / SUBTIP:	peisaj din Sinaia la începutul sec. 20

Pentru HĂRŢI şi PLANURI, în câmpul TITLU se vor completa: titlul hărţii sau planului (ce reprezintă), anul sau perioada istorică şi scara la care este realizată.

Exemple:
TIP			hartă
TITLU / SUBTIP:	Harta administrativă a oraşului Călăraşi 	în 1930; scara:1/500

VEXILOLOGIE ((IST; ST))
	
Câmpul Titlu conţine completări pentru precizarea tipului categorial, de obicei apartenenţa steagului.

Exemple:
TITLU / SUBTIP:		Regimentul 2 Linie
TITLU / SUBTIP:		Breasla Cofetarilor din Bucureşti
TITLU / SUBTIP:		Legiunea Română din Italia

Pentru steagurile de tip STEAG NAŢIONAL acest câmp nu se completează.

ISTORIE MILITARĂ, ARME (ISM.A) 

Câmpul TITLU conţine completări privind subtipul, originea, stilul, sistemul armei;

Exemple:
TIP :				armură de cavalerie
TITLU / SUBTIP:		armură maximiliană

TIP:				sabie de cavalerie
TITLU / SUBTIP: 		sabie romană de ofiţer

TIP: 				puşcă
TITLU / SUBTIP: 		puşcă cu fitil

TIP: 				puşcă de vânătoare
TITLU / SUBTIP: 		puşcă cu capsă

TIP: 				pistol
TITLU / SUBTIP:		pistol Mauser

ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))

Conţine completarea informaţiei din câmpul TIP, prin indicarea funcţionalităţii (ţinutei) uniformei sau a părţii de uniformă fişate. Vor fi utilizate în acest sens noţiunile cuprinse în lista orientativă ataşată acestui câmp.     

ŢINUTE DE UNIFORME

ţinuta de campanie
ţinuta de zbor
ţinuta de bord
ţinuta zilnică
ţinuta zilnică de vară
ţinuta zilnică de iarnă
ţinuta de ceremonie
ţinuta de ceremonie de vară
ţinuta de ceremonie de iarnă
ţinuta de mare gală
ţinuta de gală
ţinuta de seară
ţinuta de bal

Exemple:
TIP:	 			uniformă de ceremonie
TITLU / SUBTIP:		ţinută de campanie 

MODEL

Se completează pentru Istorie militară. 
Reprezintă anul în care a fost lansat modelul respectiv. În cazul în care modelul iniţial este modificat, după anul modelului iniţial se adaugă anul în care s-a făcut modificarea.

Exemple:
MODEL:			1914
MODEL:			1907 / 1915

ANSAMBLU

În cazul în care obiectul face parte dintr-un bun complex se va specifica denumirea acestuia.

Exemplu:
ANSAMBLU:		Trusă medicală care a aparţinut lui Carol Davila	

NR. PIESE 	

Informaţiile din acest câmp se referă la numărul de piese detaşabile, componente ale unui obiect.
	
Exemplu: pentru un serviciu de cafea:
NR. PIESE:		10

VEXILOLOGIE ((IST; ST))
	
Conţine o cifră care indică numărul pieselor componente ale steagului fişat.
Exemple:
NR. PIESE:		11 (pânză, acvilă, cravată, hampă, 5 decoraţii, port-drapel, brevet)
Dacă decoraţiile lipsesc, se consideră drapelul decorat orientându-se după panglicile existente.

ISTORIE MILITARĂ, ARME (ISM;A)

Conţine numai cifra pieselor care fac parte din ansamblul său anexele armei, excluzând părţile componente. La această enumerare se iau în consideraţie de exemplu pentru o sabie, teacă (nu şi mânerul, garda şi lama) sau pentru o armă de foc, bătătorul, vergeaua, suportul, aparate de ochire detaşabile (la artilerie) nu ţeava, mecanismul de dare a focului, patul.

ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))

Conţine numai cifra pieselor care fac parte din completul uniformei sau anexele ei. La această enumerare se iau în consideraţie, de exemplu, pentru uniformă: şapca, vestonul, pantalonii, cizmele, dar nu şi emblema, cozorocul de la şapcă sau nasturii de la uniformă.

PERSONALITATE

În acest câmp se precizează numele personalităţii căreia i-a aparţinut, de care se leagă sau pe care o reprezintă obiectul fişat.

Exemple:
PERSONALITATE:	Mihail Kogălniceanu
PERSONALITATE:	I. C. Brătianu		

EVENIMENT

În acest câmp se precizează evenimentul de care se leagă sau pe care îl reprezintă obiectul fişat.

Exemple:
EVENIMENT:		Primul Război Mondial	
EVENIMENT:		Congresul de la Paris	

ŢARĂ

Se completează numele ţării de provenienţă a obiectului (corespunzător perioadei istorice respective).

Exemple:
Ţară:		România
Ţară:		Imperiul Austro-Ungar

REGIUNE

Câmpul conţine o localizarea mai precisă, menţionându-se denumirea regiunii actuale sau geografico-istorice de unde provine obiectul (dacă este cunoscută).

ZONĂ GEOGRAFICĂ 

Acest câmp conţine denumirea zonei geografice de unde provine piesa fişată. 
Informaţia se referă la localizarea obiectului într-o arie geografică mai mare (atunci când nu cunoaştem localizări mai precise)
Există denumiri general acceptate ale marilor zone geografice pe care le putem folosi.

Exemple: 
Zonă geografică:	 Peninsula Balcanică 
Zonă geografică: 	Asia Mică
Zonă geografică: 	Europa Centrală

LOCALITATE

Cuprinde denumirea localităţii în care a fost produs obiectul.

Exemple:
LOCALITATE:		SIBIU
LOCALITATE:		PARIS

COMUNĂ

Câmpul conţine denumirea comunei de unde provine obiectul, în cazul în care aceasta este cunoscută.

JUDEŢ

Cuprinde denumirea judeţului în care se află localitatea în care a fost produs obiectul.

ATELIER

Se completează numele atelierului sau fabricii în care a fost produs obiectul.
În cazul în care mai multe piese componente ale armei sunt executate în ateliere diferite, câmpul se completează cu denumirea piesei, urmată de două puncte şi de numele atelierului, apoi cealaltă piesă cu atelierul respectiv, separate între ele prin punct şi virgulă.

Exemple:
ATELIER:	ŢEAVĂ: COMINAZZO; MECANISM DE DARE A FOCULUI: FROMER
     
Pentru piesele al căror autor sau atelier de execuţie nu este cunoscut, iar aria geografică de provenienţă nu poate fi decât foarte larg aproximată, vor fi utilizate următoarele formulări:

Exemple:
ATELIER:	ATELIER OCCIDENTAL ?
ATELIER:	ATELIER ORIENTAL

Dacă nu se cunoaşte numele  atelierului, dar  se  poate afirma că piesa este executată după metodele specifice atelierului respectiv, se va completa numele atelierului, urmat de precizarea în maniera.
  
Exemplu:
ATELIER:	SAXONA (ÎN MANIERA)

Atunci când nu se cunoaşte nici atelierul, nici maniera se trece “necunoscut”.

Exemplu:
ATELIER:	NECUNOSCUT

AUTOR

Cuprinde numele autorului (autorilor) obiectului fişat

Exemple:
AUTOR:		REBREANU, LIVIU

ISTORIE MILITARĂ, ARME (ISM;A)

Se completează cu numele producătorului sau fabricantului armei respective.

Exemple:
AUTOR:		WUNDES, JOHANNES

Atunci când nu se cunoaşte autorul se trece “necunoscut”.

Exemplu:
AUTOR:	NECUNOSCUT

COMANDITAR

Conţine informaţii privind numele persoanei sau a instituţiei care a comandat realizarea bunului cultural.

Exemplu: 	
Comanditar: 	Primăria Oraşului Focşani

DATARE (text)

Câmpul conţine data producerii bunului cultural: data calendaristică exactă (zi, lună, an), an, interval (de ani, secol: sferturi sau jumătăţi, secole).

Exemple:
Datare (text):		25.01.1956
Datare (text):		1890
Datare (text):		mijlocul secolului XIX
Datare (text):		sfârşitul secolului al XIX-lea - începutul secolului XX
Pentru datările înaintea erei creştine (înainte de Hristos) se adaugă prescurtarea a. Chr.

Exemple:
DATARE:	Sfârşitul secolului XVIII

AN DE ÎNCEPUT

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect.
Câmpul precizează anul de început al perioadei în care se presupune că a fost produs obiectul, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.
Datările înaintea erei creştine (înainte de Hristos) se exprimă prin semnul minus (-) plasat imediat înaintea cifrei de secol sau an.

Exemplu:
DATARE:	prima jumătate a secolului al XIX-lea
AN ÎNCEPUT: 	1801

Tot în acest câmp, prin convenţie, s-a stabilit că se transcrie şi datarea exactă, în cazul obiectelor datate, pentru a uşura căutarea pieselor datate care au un criteriu de selecţie Datarea.

AN DE SFÂRŞIT

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect.
Câmp care precizează anul de sfârşit al perioadei în care se presupune că a fost produs obiectul, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.
Datările înaintea erei creştine (înainte de Hristos): se exprima prin semnul minus (-) plasat imediat înaintea cifrei de secol sau an.

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect.
Câmp care precizează anul exact sau anul de sfârşit al perioadei în care se presupune că a fost produs obiectul, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.
Datările înaintea erei creştine (înainte de Hristos): se exprima prin semnul minus (-) plasat imediat înaintea cifrei de secol sau an.

Exemple:
Datare (text):		1813
An de început:		1813
An de sfârşit: 		1813

Datare (text):		prima jumătate a secol XIX-lea
An de început:		1801
An de sfârşit: 		1850

Datare (text):		primul sfert  al secolului XVIII
An de început: 		1701
An de sfârşit:  		1725

Datare (text):		sfârşitul secolului XVIII
An de început: 		1789
An de sfârşit:  		1800

Datare (text):		începutul secolului XVIII
An de început: 		1701
An de sfârşit:  		1711

Datare (text):		mijlocul secolului al XIX
An de început: 		1825
An de sfârşit:  		1875

MATERIAL / TEHNICĂ (text)

Conţine informaţii referitoare la materialul din care este confecţionat obiectul fişat, sub formă de text liber.

Exemple:
MATERIAL:		lemn; tapiserie
MATERIAL:		piele
MATERIAL:		lemn; abanos; argint
MATERIAL:		porţelan

VEXILOLOGIE (IST;ST)
	
Conţine informaţii referitoare la materialul din care a fost confecţionat steagul. Dacă piesa este formată din mai multe părţi componente, fiecare având materialul său, se enumeră în următoarea ordine a pieselor componente:
pânză (flamură);
acvilă, ogivă sau terminaţia hampei (sferă, romb etc.);
hampă;
cravată; port-stindardul sau port-drapelul;
decoraţii;
brevet.

Exemple:
MATERIAL:	mătase; bronz; lemn; fir 	aurit; piele; alamă
MATERIAL:	bumbac; bronz; lemn;

ISTORIE MILITARA, ARME (ISM;A)
	
Dacă arma este făurită din mai multe materiale, acestea se enumeră în ordinea pieselor componente

gardă: bronz; lamă: oţel; teaca: lemn
ţeavă: oţel; pat: lemn

ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))
	
Materialele se completează în ordinea părţilor componente. Fiecare material poate fi precedat de denumirea părţii componente.

Exemple:
MATERIAL:		cril; alamă
MATERIAL:		postav; fir auriu

MATERIAL / TEHNICĂ (cuvinte cheie)

Conţine informaţii referitoare la materialul şi tehnica de confecţionare a piesei fişate.
Se menţionează tehnicile pornind de la cele de bază până la cea a decorului.

Exemple:
TEHNICĂ:		sculptat; pictat

VEXILOLOGIE (IST;ST)
	
Conţine informaţii referitoare la tehnicile în care a fost confecţionat steagul. Dacă piesa este formată din mai multe părţi componente, fiecare având tehnica sa, se enumeră în următoarea ordine a pieselor componente:
pânză (flamură);
acvilă, ogivă sau terminaţia hampei (sferă, romb etc.);
hampă;
cravată; port-stindardul sau port-drapelul;
decoraţii;
brevet.
	
Exemple:
TEHNICĂ:	pictat; turnat; lustruit; gravat
TEHNICĂ:	brodat; turnat; vopsit

ISTORIE MILITARA, ARME (ISM;A)
	
Dacă arma este făurită din mai multe materiale, fiecare cu tehnica sa, aceste tehnici se enumeră în ordinea pieselor componente
	
Exemple:
TEHNICĂ:	gardă: turnare; lamă: nichelare; gravare; teacă: sculptare 
TEHNICĂ:	ţeavă: gravare; brunare; pat: sculptare; placare cu os

ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))
	
Tehnicile se completează în ordinea părţilor componente. Fiecare tehnică poate fi precedată de denumirea părţii componente.

Exemple:
TEHNICĂ:		gravare
TEHNICĂ:		brodare

DIMENSIUNI

Conţine informaţii referitoare la dimensiunile obiectului fişat: lungime, lăţime, grosime, diametru; greutate, titlu (pentru metale preţioase); calibru (pentru arme de foc).
Lungimea, lăţimea, înălţimea, greutatea, diametrul şi calibrul se completează în dreptul siglelor respective, urmate de unitatea de măsură. Dacă există şi alte dimensiuni, acestea se completează cu valori despărţite prin punct şi virgulă, fiecare valoare fiind formată din sigla tipului de dimensiune respectiv, urmată de două puncte şi de valoarea numerică, până la două zecimale, şi de unitatea de măsură.
Sigle:    L = lungime
	LA = lăţime
	LM = lungimea mânecii
	LAM = lăţimea mânecii
	I = înălţime
	A = adâncime
	D = diametru (unic)
	DL = diametru lung
	DLA = diametru lat
	DG = diametrul gurii
	DT = diametrul toartei
	DB = diametrul bazei
	GR = grosime 

Notă: unitatea de măsură pentru domeniul Istorie este centimetrul. 
Unitatea de măsură se completează pe fişă.

Exemple:
DIMENSIUNI:	L:	115 cm
		LA:	85,40 cm

VEXILOLOGIE ((IST; ST))
	
Conţine informaţii referitoare la dimensiunile obiectului fişat
În situaţia în care se consideră necesară menţionarea dimensiunilor unei părţi mai importante a obiectului (pânză, hampă, acvilă etc.), aceasta se poate face prin indicarea denumirii elementului respectiv, urmată de dimensiunile corespunzătoare.

Exemple:
DIMENSIUNI:	L:	pânză: 120 cm 
		LA:	pânză: 85 cm
		I:	hampă: 200 cm
		I:	acvilă: I:25 cm

ISTORIE MILITARA, ARME (ISM;A)
     
Pe lângă unităţile de măsură cuprinse în instrucţiunile de mai sus, se adaugă pentru armele de foc calibrul, indicat prin CAL, în milimetri.

LOC DE DESCOPERIRE
LOCALITATE

Se completează pentru Istorie militară.
Cuprinde denumirea localităţii în care s-a făcut descoperirea obiectului.

COMUNĂ

Se completează pentru Istorie militară.
Cuprinde denumirea comunei în care s-a făcut descoperirea obiectului.

JUDEŢ 

Se completează pentru Istorie militară.
Cuprinde denumirea judeţului în care s-a făcut descoperirea obiectului.

PUNCT / ADRESĂ

Se completează pentru Istorie militară.
Cuprinde denumirea punctului (sau adresa) unde s-a făcut descoperirea.

REPER

Conţine alte elemente de identificare a locului în care s-a descoperit obiectul fişat.

ŢARĂ / ZONĂ

Se completează pentru Istorie militară.
Conţine denumirea actuală sau sigla ţării pe teritoriul căreia s-a făcut descoperirea sau cel puţin numele zonei geografice

PROVINCIE / REGIUNE

Se completează pentru Istorie militară.
Conţine numele provinciei, regiunii (districtului) de unde provine descoperirea.

ACHIZIŢIONAT DE

În cazul în care obiectul a fost achiziţionat pe teren, se va completa numele şi prenumele celui care l-a achiziţionat.

DATA 

În cazul în care obiectul a fost achiziţionat, se va trece data la care a avut loc achiziţia, sub forma ZZ/LL/AAAA 

Exemple:
DATA:		21.10.1978
DATA:		07.04.1990

INSCRIPŢIE: TEXT

Conţine  informaţii  privind prezenţa sau absenţa unei inscripţii. Prin inscripţie se înţelege orice şir de caractere care conţine o informaţie. Se exclud (nu vor fi considerate "Inscripţii") datările izolate - care vor fi semnalate în cadrul câmpului Datare - precum şi orice mărci de meşter, semnături ale autorilor, blazoane, a căror prezenţă va fi semnalată în cadrul câmpului Marcă-Semnătură.
În cazul în care există o inscripţie, se bifează pătratul corespunzător, după care se oferă detalii în câmpul “Text”.

LIMBA INSCRIPŢIEI
	
Conţine informaţii privind limba în care este scrisă inscripţia. Prin inscripţie se înţelege orice şir de caractere care conţine o informaţie. Se exclud (nu vor fi considerate "Inscripţii") datările izolate - care vor fi semnalate în cadrul câmpului Datare - precum şi  orice mărci de meşter, semnături ale autorilor, blazoane, a căror prezenţă va fi semnalată în cadrul câmpului Marcă-semnătură.

Exemple:	
LIMBA INSCRIPŢIEI:	Română

Inscripţia va fi copiată întocmai şi tradusă în limba română, în câmpul DESCRIERE.

VEXILOLOGIE ((IST; ST))

Informaţiile privind inscripţiile se fac după instrucţiunile generale, urmând a se completa în ordinea pieselor componente, despărţite prin punct şi virgulă: pânză, acvilă, hampă, cravată.

MARCĂ / SEMNĂTURĂ

Conţine menţionarea prezenţei unei mărci de meşter, de atelier, de proprietar, a unor grafitti sau blazoane, contramarcă sau surfrapă (pentru monedele care intră în componenţa podoabelor); informaţia completă va fi transcrisă în anexe;
În situaţia în care anumite piese nu poartă o marcă de meşter sau o semnătură propriu-zisă, ci o inscripţie din care rezultă numele autorului, prezenţa acestei inscripţii va fi menţionată aşa cum s-a arătat în câmpul LIMBA INSCRIPŢIEI.
Lista de termeni cuprinde:
semnătură
marcă
grafitti
blazon
contramarcă
surfrapă
ştampilă

DESCRIERE

Conţine în detaliu, sub formă de text liber, datele de descriere ale obiectului fişat: formă, decor, inscripţii, mărci şi semne speciale, mod de funcţionare, colorit etc.
În cazul în care există inscripţii, textul lor se va completa tot în acest câmp.

ISTORIE MILITARĂ, ARME (ISM;A)

Conţine principalele date referitoare la descrierea armei, însoţite de elementele decorative
	Pentru armele albe se vor descrie:
	- la sabie: lama, garda, mânerul, teaca
	- la halebardă: securea, suliţa, hampa
	- la buzdugan: fierul propriu-zis şi hampa
	- la armură: casca, grumăjerul, cuirasa, armura de braţe, armura de picioare
	Pentru armele de foc:
	- la portative: ţeava, mecanismul de dare a focului, mecanismul de declanşare, pat, 
	uluc, garnituri
	- la artilerie; ţeava, mecanismul de dare a focului, frâna de tragere,  		mecanismul de declanşare, aparatele de ochire, afetul

	ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))

Conţine principalele date de descriere a uniformei şi elementele decorative ale anexelor.
Pentru uniforma completă se vor descrie: şapca, vestonul, pantalonii; încălţămintea, cămaşa şi piesele-anexă (centură, leducă, port-sabie).

TEMATICĂ (cuvinte cheie)

Conţine informaţii (date) privind elementele de caracterizare ale obiectului, care sunt semnificative pentru selecţionarea bunurilor culturale pe baza diferitelor criterii sau combinaţii de criterii.	
Câmpul se va completa cu termeni privind tematica obiectului.

PERSONALITĂŢI

Se va completa numele complet al personalităţii istorice de memoria căreia se leagă obiectul fişat. În situaţia în care se consideră necesar să se definească mai complet importanţa obiectului, pot fi trecute două sau mai multe nume de personalităţi, despărţite prin punct şi virgulă.

Exemple:
CUVINTE CHEIE:	TITU MAIORESCU; MIHAI EMINESCU

În cazul în care este vorba de o personalitate mai puţin cunoscută, numele acesteia poate fi precedat de indicarea funcţiei, gradului etc.

Exemple:
CUVINTE CHEIE:	PROFESOR ION POPESCU 
CUVINTE CHEIE:	CĂPITAN ALEXANDRU APOSTU
CUVINTE CHEIE:	DEPUTAT NICOLAE VLĂDESCU

NOTA
Nu vor fi incluse în acest câmp informaţii vagi, în genul: erou de la 1877, deputat în Adunarea Naţională (fără menţionarea numelui acestuia), soldat în primul război mondial (fără menţionarea numelui acestuia) etc.

În cazul în care se cunoaşte cu certitudine relaţia dintre un anumit obiect şi un anumit eveniment istoric, va fi menţionat numele acestui eveniment;

ISTORIE MILITARĂ, ARME (ISM;A)
Conţine date privind tema, evenimentul istoric şi particularităţile legate de obiect

BIBLIOGRAFIE

Conţine  principalele referinţe bibliografice referitoare la obiectul înregistrat. Se va scrie, dacă obiectul este publicat. Dacă este publicat într-o revistă de specialitate, se va da trimiterea necesară.

OBSERVAŢII

Conţine eventualele observaţii ale celui care înregistrează obiectul, care nu apar în alte rubrici.

MOD DEŢINERE 

Se bifează pătratul corespunzător felului în care bunul cultural a ajuns la deţinătorul său actual.

Exemple:
•	achiziţie	
•	donaţie	
•	transfer	
•	cercetare	
•	custodie	
•	moştenire	
•	proprietate privată	

PROPRIETARI ANTERIORI

Se completează numele şi prenumele proprietarilor sau denumirea instituţiei căreia i-a aparţinut obiectul înainte de a ajunge în muzeu

VEXILOLOGIE ((IST; ST))
	
Se completează numele ultimului deţinător al piesei: instituţii militare, instituţii civile, colecţii, deţinători particulari.

Exemple:
PROPRIETARI ANTERIORI:	Arsenalul Armatei
PROPRIETARI ANTERIORI:	Banu Anca

În cazul pieselor provenite de peste hotare se completează numele ţării, numele oraşului, numele instituţiei sau a persoanei de unde a venit steagul, despărţite prin punct şi virgulă.

Exemple: 	
PROPRIETARI ANTERIORI:	Germania; Dresda; Muzeu

ISTORIE MILITARA, ARME (ISM;A)

Conţine informaţii privitoare la numele şi prenumele colecţionarului sau numele colecţiei din care a făcut parte, în continuare adăugându-se numele personalităţii căreia i-a aparţinut piesa:
 - numele se va scrie în ordinea: nume, prenume;
 - pentru colecţii se completează colecţia şi numele colecţionarului;

Exemple:
PROPRIETARI ANTERIORI:	Carol Ii     
PROPRIETARI ANTERIORI:	Alexandru Ioan Cuza; Colecţia Brătianu

ISTORIE MILITARA, UNIFORME ((ISM; U))
Conţine informaţii privitoare la numele şi prenumele colecţionarului sau numele colecţiei din care a făcut parte piesa, urmat de numele personalităţii căreia i-a aparţinut; 
 - numele se scrie în ordinea: nume, prenume;
 - pentru colecţii se completează colecţia şi numele colecţionarului;

Exemple:
PROPRIETARI ANTERIORI:	Colecţia Dumitru Naumescu
   
- pentru uniformele care au aparţinut unor personalităţi, se completează gradul şi numele personalităţii;
- în cazul în care piesa aflată în patrimoniul unui muzeu provine dintr-o colecţie, după numele personalităţii se adaugă colecţia de origine;

Exemple:							
PROPRIETARI ANTERIORI:	General de brigadă David Praporgescu

DATA INTRĂRII

Conţine data intrării bunului cultural în posesia deţinătorului respectiv sau data achiziţionării obiectului;
Se completează sub forma: ZZ/LL/AAAA.

PREŢ ACHIZIŢIE

Conţine (numai pentru bunurile dobândite prin achiziţie) preţul la care a fost achiziţionat bunul fişat  şi nominalul de referinţă.

VALOARE NOMINALĂ 

Conţine valoarea în lei a bunului cultural, estimată conform criteriilor stabilite de Ministerul Culturii. 

LOC DE PĂSTRARE

Se menţionează locul de păstrare al piesei. 
Pentru expunere permanentă se menţionează: sala, vitrina. 
Pentru depozit: numărul sau sigla depozitului, dulapul, raftul, sertarul. 

STARE DE CONSERVARE:

Conţine menţionarea stării de conservare a bunului cultural la momentul fişării, conform listei:

foarte bună
bună
relativ bună
mediocră
deteriorată

BUN DE EXPUS

Acest câmp a fost prevăzut pentru a facilita alegerea pieselor care pot face parte dintr-o expoziţie, deoarece simpla consemnare a stării de conservare în câmpul respectiv (bun, foarte bun) nu sugerează destul de explicit. Un obiect, spre exemplu, poate avea o mare valoare istorică dar pentru că prezintă deteriorări sau are o dimensiune foarte mică nu poate face parte dintr-o expoziţie.

FIŞA CONSERVARE / RESTAURARE

Conţine numărul fişei de restaurare / conservare, în care obiectului fişat de noi este privit din punct de vedere al conservării sau restaurării menţionându-se în detaliu operaţiile (şi substanţele) prin care a trecut precum şi datele la care acestea au avut loc.

FOTO

Conţine numărul fotografiei care reprezintă obiectul fişat.

DIAPOZITIV 

Conţine numărul diapozitivului care reprezintă obiectul

CLIŞEU

Conţine numărul clişeului care reprezintă obiectul fişat

DESEN
	
Conţine numărul desenului obiectului fişat.

SCHIŢĂ

Conţine numărul schiţei care reprezintă obiectul fişat.

DIGITALĂ
	
Conţine numărul fotografiei digitale care reprezintă obiectul fişat.

VIDEO

Conţine numărul casetei video care reprezintă obiectul fişat.

ÎNTOCMIT

Conţine numele şi prenumele celui care a întocmit fişa.

DATA / SEMNĂTURA

Conţine data întocmirii fişei, completată sub forma ZZ/LL/AAAA, şi semnătura celui care a întocmit fişa.

EXPERTIZAT / VERIFICAT

Conţine numele şi prenumele celui care a verificat fişa sau a expertizat obiectul în vederea clasării lui .

DATA / SEMNĂTURA

Conţine data verificării sau a expertizei, completată sub forma ZZ/LL/AAAA, şi semnătura celui care a verificat / expertizat obiectul fişat.