FIŞĂ ANALITICĂ DE EVIDENŢĂ

DOMENIUL: NUMISMATICĂ (NUM)

Numismatica este disciplina auxiliară a Istoriei care se ocupă cu istoricul monedelor, studiind evoluţia acestora din punctul de vedere al formei, al gravurii, al baterii, al circulaţiei etc. Întrucât numărul emisiunilor monetare şi al celorlalte piese care aparţin domeniului Numismatică este enorm, cu timpul s-au constituit mai multe subdomenii, dintre care cele mai importante sunt: Numismatica antică (Ex: greacă, romană, geto-dacică), Numismatica bizantină, Numismatica medievală (Ex: central-europeană, transilvăneană, germană), Numismatica orientală (Ex: otomană), Numismatica modernă şi contemporană.

Domeniul Numismatică cuprinde următoarele categorii: monedă, bancnotă, jeton, semn monetar, probă, machetă, ştanţă, schiţă, puşculiţă, fişic, casă de bani, greutate de verificat monede, pond.

Este recomandat ca fiecare obiect să aibă fişa proprie. În cazul emisiunilor monetare moderne şi contemporane produse industrial, care se găsesc uneori în număr foarte mare în colecţiile muzeale, dar nu numai, se pot întocmi fişe colective. În acestă situaţie trebuie verificate cu atenţie toate elementele de identificare, întrucât multe piese care par identice au fost bătute în ani diferiţi, în ateliere diferite. În funcţie de locul şi momentul baterii, două monede care par la prima vedere identice pot să aibă un grad de raritate total diferit. Fiecare piesă va fi individualizată prin date tehnice (pentru monede - ax, greutate, dimensiuni) şi număr de inventar.

Când spaţiul oferit de fişă nu este de ajuns se anexează acesteia o listă suplimentară sau un tabel în care se completează datele necesare.

Exemplu de anexă pentru fişa colectivă:

Nr. inventar	AV / RV (Ax)	Greutate	Dimensiuni	Observaţii	
33690	1	2,96 g	18x19 mm		
33664	1	2,93 g	18x19,4 mm	Perforată	
33712	12	2,79 g	17,2x19,2 mm		

TIP FIŞĂ

Se va bifa căsuţa corespunzătoare tipului de fişă, după cum urmează: 
- dacă obiectul face parte dintr-un tezaur, 
- dacă se întocmeşte o fişă colectivă, pentru obiecte de serie cvasi-identice
- dacă se întocmeşte o fişă individuală (cazul cel mai frecvent).

DEŢINĂTOR

Câmpul se completează cu numele întreg sau cu sigla instituţiei culturale care deţine bunul ce urmează a fi fişat, urmat de localitatea de reşedinţă.

COD DEŢINĂTOR

Conţine codul deţinătorului bunului cultural (muzeu, colecţie aparţinând cultelor, colecţie şcolară etc.), conform Listei de autoritate "Deţinători", iniţiată în 1980 şi completată permanent de atunci la CIMEC. Codul de deţinător unic la nivel naţional a fost acordat pe unitate fizică distinctă (sediu de muzeu, sediu de secţie a unui muzeu), deci pe adresă, pentru a permite indicarea cât mai precisă a locaţiei deţinătorului şi, respectiv, a bunului fişat. Codul unui deţinător se menţine neschimbat, indiferent de modificările de denumire, adresă, subordonare administrativă apărute de-a lungul timpului, permiţând identificarea deţinătorului.
Dacă nu cunoaşteţi codul de deţinător, consultaţi lista de deţinători, identificaţi deţinătorul după judeţ, localitate, denumire, adresă şi preluaţi codul numeric al acestuia. Dacă deţinătorul căutat nu există în listă, solicitaţi la CIMEC înscrierea deţinătorului în listă şi acordarea unui cod.
Pentru obiectele aflate în custodie, se completează codul deţinătorului de la care este luat bunul în custodie.

Exemple:
COD DEŢINĂTOR:		6900500 (pentru Muzeul Naţional al Unirii Alba Iulia)
COD DEŢINĂTOR:		7083500 (pentru Muzeul Municipiului Bucureşti)

NR. INVENTAR

Câmpul conţine numărul de inventar actual al piesei. Acesta poate fi o cifră, o combinaţie de sigle şi cifre, un număr cu subnumere etc.

Exemple:
NR. INVENTAR:	30975
NR. INVENTAR:	1500 / 25
NR. INVENTAR:	O. 1250

NR. INVENTAR VECHI

Câmpul conţine numărul vechi din registrul de inventar. Numărul de inventar vechi este necesar pentru a se stabili concordanţe între numărul de inventar actual şi cel care a apărut în cataloage sau în publicaţii mai vechi.

COLECŢIE

Câmpul se va completa cu denumirea colecţiei din care face parte obiectul fişat (conform clasificării colecţiilor din muzeu)

Exemple:
COLECŢIE:		Numismatică
COLECŢIE:		Orghidan

Notă: Câmpul poate fi completat şi cu numele colecţionarului sau / şi cu numele colecţiei, atunci când este cazul unei donaţii sau achiziţii constituite, intrate în posesia muzeului.

NR. INVENTAR COLECŢIE

Câmpul conţine numărul de inventar al colecţiei din care face parte piesa. Este necesar din aceleaşi considerente ca în cazul NR. INVENTAR.

CLASAT

Câmpul conţine informaţii despre regimul de protecţie al specimenului, prevăzut de Legea 182/2000  şi conform Normelor de clasare.
Se alege opţiunea "clasat", în cazul în care specimenul a fost clasat în urma validării propunerii de clasare, înaintată de deţinător, de către Comisia Naţională a Muzeelor şi Colecţiilor, în categoria „tezaur” sau „fond” (cf. Legii pentru modificarea şi completarea Legii nr. 182/2000 privind protejarea patrimoniului cultural naţional mobil (Monitorul Oficial nr.10 din 8 ianuarie 2007). Dacă opţiunea nu este valabilă, nu se va bifa.

ORDIN NR. 

Câmpul consemnează numărul ordinului de ministru prin care a fost validată propunerea de clasare a obiectului fişat. 

DATA

Câmpul consemnează data la care a fost validată propunerea de clasare a obiectului fişat. 
Informaţia se completează în câmp după formula: ZZ.LL.AAAA.

POZIŢIA

Se va consemna numărul din lista anexată ordinului de ministru la care se regăseşte obiectul clasat.

CATEGORIE OBIECT

Se alege termenul corespunzător pentru obiectul fişat: monedă, bancnotă, jeton, semn monetar, probă, machetă, ştanţă, schiţă, puşculiţă, fişic, casă de bani, greutate de verificat monede, pond.

NUMĂR PIESE

Conţine o cifră care indică numărul total de piese identice pentru care este făcută fişa, dacă este colectivă.

NOMINAL

Conţine denumirea monedei sau valoarea ei nominală.

Exemple:
NOMINAL:		denar
NOMINAL:		florin
NOMINAL:		10 lei
NOMINAL:		ducat

TEZAUR

Cuprinde numele tezaurului, depozitului etc., din care face parte piesa, cel mai adesea numele localităţii în care s-a făcut descoperirea. În funcţie de situaţie, denumirea localităţii (a sitului arheologic) poate fi urmată de anul descoperirii, de un număr care să specifice despre al câtelea tezaur provenit din aceeaşi localitate este vorba, de numele străzii sau al cartierului unde a fost descoperit respectivul tezaur etc.

Exemple:	
TEZAUR/ANSAMBLU:		TEZ. SADOVA
TEZAUR/ANSAMBLU:		TEZ. SĂHĂTENI/1900
TEZAUR/ANSAMBLU:		TEZ. BUCUREŞTI/STR. BAICULUI
TEZAUR/ANSAMBLU:		TEZ. CONSTANŢA/CARTIER TOMIS NORD
TEZAUR/ANSAMBLU:		TEZ. APULUM IV

În cazul în care s-a schimbat numele localităţii în care a fost descoperit un tezaur, este de preferat să se păstreze denumirea sub care el a intrat în circuitul ştiinţific.

Dacă se ştie sigur că un lot de piese reprezintă un tezaur sau o parte dintr-un tezaur, dar nu se cunoaşte exact provenienţa, se completează denumirea zonei în care este posibil să fi fost descoperit (Ex: Tezaur Dobrogea) sau “Tezaur neprecizat”.

Atunci când un lot de piese fără provenienţă cunoscută are o structură corespunzătoare tezaurelor din perioada în care au circulat piesele respective se va completa: “Tezaur ?”

STAT EMITENT 

Conţine numele statului care a emis piesa (imperiu, regat, cetate etc.).

Exemple: 	
STAT EMITENT:		IMPERIUL ROMAN
STAT EMITENT:		REGATUL MACEDONEAN
STAT EMITENT:		UNGARIA
STAT EMITENT:		HISTRIA

Pentru piesele romane republicane se completează: Roma (nu Republica romană sau Roma republicană).
Pentru monedele provinciale, bătute în epoca romană imperială, aici se completează numele oraşului care le-a emis.
În cazul statelor care cuprind formaţiuni autonome, se va indica şi unitatea suverană.

Exemple:	
STAT EMITENT:		IMPERIUL ROMANO-GERMAN: BAVARIA
STAT EMITENT:		IMPERIUL HABSBURGIC: UNGARIA
STAT EMITENT:		IMPERIUL ROMAN: REGATUL THRACIEI

Dacă nu se poate specifica numele exact al statului emitent, se completează cu un termen ales convenţional.

Exemple:	pentru monedele dacice, indiferent de tip, în câmpul stat emitent se va completa: Dacia.

În cazul imitaţiilor, în acest câmp se trece numele statului care a emis tipul monetar imitat, urmat de punct şi virgulă şi de precizarea “imitaţie” (barbară, modernă etc.).

Exemple:	
STAT EMITENT:		ROMA; IMITAŢIE BARBARĂ.

Pentru emitenţii medievali care pot apărea concomitent în mai multe state, se completează numele ţării pentru care a fost emisă moneda fişată.

Dacă nu poate fi stabilit statul emitent, se completează “Neprecizat”

SUVERAN EMITENT

Conţine numele suveranului emitent (împărat, rege, magistrat etc).
În acest câmp sunt completate numele şi titulatura (dacă este cazul) magistraţilor care apar pe monedele romane republicane (nu în câmpul DIRECTOR/MAGISTRAT MONETAR). Se completează cu forma abreviată a numelui, aşa cum apare în cataloagele consacrate, fără a se încerca reconstituirea lor.

Exemple:	
SUVERAN EMITENT:		L. THORIVS BALBVS
SUVERAN EMITENT:		L. PAPI
SUVERAN EMITENT:		M. VOLTEI M. F

Dacă există mai mulţi emitenţi:
Pentru epoca romană, în cazul membrilor familiei imperiale care au avut drept de a bate monedă, se completează întâi numele împăratului, după care este trecut numele emitentului efectiv, însoţit de titulatură (dacă este cazul). 

Exemple:	
SUVERAN EMITENT:		SEPTIMIUS SEVERUS: CARACALLA CAESAR
SUVERAN EMITENT:		SEPTIMIUS SEVERUS: CARACALLA AUGUSTUS
SUVERAN EMITENT:		HADRIAN: SABINA
SUVERAN EMITENT:		AURELIAN: SEVERINA

Pentru monedele comemorative se respectă aceeaşi procedură.

Exemple:			
SUVERAN EMITENT:		TIBERIUS: DIVUS AUGUSTUS
SUVERAN EMITENT:		TITUS: DIVUS AUGUSTUS
SUVERAN EMITENT:		ANTONINUS PIUS: DIVA FAUSTINA
SUVERAN EMITENT:		MARCUS AURELIUS: DIVUS ANTONINUS

Dacă moneda este bătută în numele a doi împăraţi sau în numele unui împărat şi al unui membru al familiei imperiale (poate fi şi o divinitate), se vor trece ambele nume legate prin conjuncţia “şi”.

Exemple:			
SUVERAN EMITENT:		SEPTIMIUS SEVERUS ŞI IULIA DOMNA
SUVERAN EMITENT:		MACRINUS ŞI DIADUMENIAN
SUVERAN EMITENT:		GORDIAN III ŞI SERAPIS
SUVERAN EMITENT:		FILIP I ŞI OTACILLA SEVERA

Coauguştii (bizantini) vor fi trecuţi împreună, numele lor fiind unite de conjuncţia “şi”, iar dacă sunt mai mulţi, între nume se va pune virgulă. La fel se tratează numele suveranului şi vasalului, când apar pe monedele medievale.

Exemple:	
SUVERAN EMITENT:		CONSTANTIN VII ŞI ROMAN II
SUVERAN EMITENT:	ROMAN IV, EVDOCHIA, MIHAIL, CONSTANTIN ŞI ANDRONICOS
SUVERAN EMITENT:	IOAN III DUCAS-VATATZES ŞI IOAN COMNENOS-DUCAS-ANGELOS

Dacă nu se poate specifica numele exact al suveranului emitent, se completează cu un termen ales convenţional (de obicei un termen consacrat în literatura de specialitate). 

Exemple: pentru monedele dacice sau celtice, se va completa cu denumirea sub care este cunoscut tipul monetar respectiv (Tip Iannus, Tip Vârteju-Bucureşti, Tip Biatec). Acelaşi lucru este valabil şi pentru anumite emisiuni, cum ar fi cele bătute după moartea regilor macedoneni Filip II sau Alexandru cel Mare, care păstrează reprezentările folosite în timpul domniilor acestora. 

Exemple:
SUVERAN EMITENT:		TIP FILIP II
SUVERAN EMITENT:		TIP ALEXANDRU CEL MARE
SUVERAN EMITENT:		TIP LISIMAH

Dacă nu poate fi stabilit suveranul emitent, se completează “Neprecizat”. Totuşi, dacă există anumite elemente după care moneda să poată fi atribuită, chiar şi relativ, se va menţiona.

Exemple:
SUVERAN EMITENT:		NEPRECIZAT SEC. II-III
SUVERAN EMITENT:		NEPRECIZAT PRIMA JUM. SEC. I
SUVERAN EMITENT:		SEPTIMIUS SEVERUS ?

ATELIER

În acest câmp se menţionează numele atelierului, centrului, localităţii, provinciei etc. în care a fost emisă moneda, urmat eventual de sigla officinei monetare. Se indică numele antic cunoscut, indiferent de unitatea geografico-administrativă în care se încadrează în prezent. În cazul în care nu se cunoaşte atelierul monetar unde a fost bătută moneda, se va indica numele provinciei, zonei geografice unde se presupune că a fost bătută sau caracterul monetăriei, aşa cum apare în cataloagele de specialitate.

Exemple:	
ATELIER:		HISPANIA
ATELIER:		GALLIA CISALPINĂ
ATELIER:		ASIA MICĂ
ATELIER:		MONETĂRIE ÎN MIŞCARE

Dacă numele atelierului corespunde cu cel al statului emitent, atunci acesta se completează încă o dată.
Dacă nu poate fi stabilit atelierul emitent, se completează “Neprecizat”. Totuşi, dacă există anumite elemente după care moneda să poată fi încadrată cronologic şi geografic, chiar şi relativ, se va menţiona.

Exemple:	
ATELIER:		ATELIER PROVINCIAL
ATELIER:		ATELIER PROVINCIAL MOESIA INFERIOR-THRACIA
ATELIER:		ATELIER PROVINCIAL MOESIA INFERIOR

Sigla officinei va fi trecută aşa cum apare, indiferent dacă este vorba despre litere din alfabetul latin sau despre cifre romane sau greceşti.

Exemple:		
ATELIER:		CONSTANTINOPOL; OFF. 
ATELIER:		SISCIA; OFF. P
ATELIER:		ROMA; OFF. XII

DIRECTOR/MAGISTRAT MONETAR 

Se completează cu numele conducătorului monetăriei, al magistratului monetar, vistiernicului etc., a cărui monogramă (nume, stemă) apare pe piesă. 

Exemple:		
DIRECTOR/MAGISTRAT MONETAR:		JOHANN FIRLEJ
DIRECTOR/MAGISTRAT MONETAR:		JAKOB ROKOSSOVSKI

GRAVOR

Se completează cu numele gravorului sau modelatorului care a realizat ştanţele (matriţele) cu care a fost bătută (turnată) piesa.

Exemple:		
GRAVOR:		KULLRICH
GRAVOR:		A. MICHAUX

NUMĂR ŞI SERIE

Se completează în special pentru bancnote, dar şi pentru probe sau alte piese care prezintă număr şi (sau) serie.

Exemple:
NUMĂR ŞI SERIE:		021B5716261

DATARE (text)

Conţine datarea piesei, exprimată liber. Prin datare se înţelege anul (uneori chiar ziua şi luna) de batere. În cazul în care nu se cunoaşte anul de batere, se indică cel mai strâns interval cronologic posibil.

Exemple:	
DATARE:		a doua jumătate a secolului al XVI-lea
DATARE:		117-138
DATARE:		circa 330-320 a. Chr.

AN DE ÎNCEPUT

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect de muzeu. Câmp care precizează anul de început al perioadei în care se presupune că a fost emisă piesa, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.

Exemplu:
DATARE: 		primul sfert al secolului II p.Chr.
AN DE ÎNCEPUT: 		101

Tot în acest câmp, prin convenţie, s-a stabilit că se transcrie şi anul înscris pe piesă (datarea exactă), pentru a uşura căutarea pieselor datate care au un criteriu de selecţie Datarea.
În cazul pieselor emise înainte de anul 1 al erei creştine se trece întâi “-” lipit de prima cifră.

Exemplu:
DATARE: 		336-323 a. Chr.
AN DE ÎNCEPUT: 		-336

AN DE SFÂRŞIT

Câmpul a fost adăugat în vederea unei viitoare selecţii pentru o precizare mai exactă a intervalului temporar al originii unui obiect de muzeu. Câmp care precizează anul de sfârşit al perioadei în care se presupune că a fost emisă piesa, atunci când nu cunoaştem datarea exactă.

Exemplu:
Datare: 		primul sfert al secolului II p.chr.
An de început: 		101
An de sfârşit:		125

În cazul pieselor emise înainte de anul 1 al erei creştine se trece întâi “-” lipit de prima cifră.

Exemplu:
datare: 		336-323 a. chr.
An de început:		-336
An de sfârşit:		 -323

Datare (text):		1513
An de început:		1513
An de sfârşit: 		1513

Datare (text):		prima jumătate al secolului X-lea
An de început:		901
An de sfârşit: 		1000

Datare (text):		primul sfert  al secolului XVIII
An de început: 		1701
An de sfârşit:  		1725

Datare (text):		sfârşitul secolului XVIII
An de început: 		1789
An de sfârşit:  		1800

Datare (text):		începutul secolului XVIII
An de început: 		1701
An de sfârşit:  		1711

Datare (text):		mijlocul secolului al XIX
An de început: 		1825
An de sfârşit:  		1875

MATERIAL

Conţine materialul din care este realizată piesa. În caz că nu se cunoaşte, se dau totuşi nişte indicaţii (culoare etc.).

Exemple:
MATERIAL:		AV
MATERIAL:		Metal alb
MATERIAL:		Metal comun

TITLU

Se completează în cazul pieselor de metal preţios, în miimi, dar numai pe baza unui buletin de analiză întocmit serios. Pentru multe emisiuni moderne, produse industrial, titlul este specificat în cataloagele folosite la identificare şi poate fi preluate de aici.

Exemple:	
TITLU:		925 ‰

TEHNICĂ

Pentru monede se indică tehnica numai în cazurile în care aceasta este neobişnuită.

Exemple:
TEHNICĂ:		turnare

GREUTATE

Conţine greutatea piesei în grame, menţionându-se şi primele două zecimale.

Exemple:	
GREUTATE:		2,35

DIAMETRU

Diametrul piesei, în milimetri, cu o zecimală. Dacă piesa nu este perfect rotundă se indică două diametre, cel mai mic şi cel mai mare.

Exemple:	
DIAMETRU:		16,3x19,5

Tot în acest câmp se completează eventualele dimensiuni (lungime, lăţime) pentru bancnote sau chiar pentru unele monede.

AV / RV (AX)

Conţine poziţia aversului faţă de revers, exprimată în valori numerice, conform sensului acelor de ceasornic, de la 1 la 12.

Exemple:	
AV / RV:		6

LIMBA INSCRIPŢIEI (LEGENDEI)

Câmpul conţine informaţii privind prezenţa sau absenţa unei inscripţii.
Prin "inscripţie" se înţelege orice şir de caractere care conţine o informaţie. Se exclud (nu vor fi considerate "inscripţii") datările izolate - care vor fi semnalate în cadrul câmpului "datare"- precum şi orice mărci de monetar, monograme etc.
Dacă există inscripţii, se trece denumirea limbii (limbilor) în care este scrisă inscripţia.

MARCĂ

Conţine informaţii despre eventualele intervenţii suferite de piesă după emitere.

Exemple:
MARCĂ:		Contramarcă
MARCĂ:		Surfrapată

Tot în acest câmp se face descrierea contramărcii, se menţionează peste ce fel de emisiune a fost bătută piesa fişată sau se dau informaţii despre eventualele utilizări secundare etc.

LOC DE DESCOPERIRE:
LOCALITATE 

Conţine denumirea localităţii (satului sau oraşului) în care a fost descoperită piesa, în cazul în care aceasta este cunoscută.

COMUNĂ

Câmpul conţine denumirea comunei de unde provine piesa, în cazul în care aceasta este cunoscută.

JUDEŢ

Câmpul conţine denumirea judeţului/districtului de unde provine piesa, în cazul în care aceasta este cunoscută.

PUNCT / ADRESĂ

Conţine denumirea punctului în care s-a descoperit piesa, în cazul în care aceasta este cunoscută.

REPER

Conţine alte elemente de identificare a locului în care s-a descoperit piesa.

ŢARĂ / ZONĂ

Conţine numele actual al ţării sau zonei în care a fost descoperită piesa.
Acest câmp poate conţine denumirea zonei geografice de unde provine piesa fişată. 
Informaţia se referă la localizarea obiectului într-o arie geografică mai mare (atunci când nu cunoaştem localizări mai precise)
Există denumiri general acceptate ale marilor zone geografice pe care le putem folosi.

Exemple: 
Zonă geografică:	 Peninsula Balcanică 
Zonă geografică: 	Asia Mică
Zonă geografică: 	Europa Centrală
ŢARĂ / ZONĂ:		România
ŢARĂ / ZONĂ:		Bulgaria

PROVINCIE / REGIUNE

Câmpul conţine o localizarea mai precisă, menţionându-se denumirea regiunii actuale sau geografico-istorice de unde provine obiectul (dacă este cunoscută).

Exemple:
PROVINCIE / REGIUNE:		Dobrogea
PROVINCIE / REGIUNE:		Transilvania

COD SIT

Cuprinde codul sitului în care a fost descoperită piesa, conform Repertoriului Arheologic Naţional.

Exemple:
COD SIT:		68397.01
COD SIT:		65878.05

COD ANSAMBLU

Cuprinde codul ansamblului în care a fost descoperită piesa, conform Repertoriului Arheologic Naţional.

Exemple:
COD ANSAMBLU:		65351.02.01
COD ANSAMBLU:		66772.03.03

COD COMPLEX

Cuprinde sigla complexului în care a fost descoperită piesa.

Exemple:
COD COMPLEX:		CPL 1
COD COMPLEX:		M 123

COD CONSTRUCŢIE

Cuprinde codul construcţiei (monument istoric, rezervaţie arhitectonică, casă memorială) în care a fost descoperită piesa.

Exemple:
COD CONSTRUCŢIE:		40B2043
COD CONSTRUCŢIE:		01B0998

CONDIŢIILE DESCOPERIRII

Conţine informaţii referitoare la condiţiile în care a fost descoperită piesa:
săpătură sistematică, sondaj
	periegheză (cercetare de suprafaţă)
	descoperire întâmplătoare
	necunoscute

Exemplu:
CONDIŢIILE DESCOPERIRII:		descoperire întâmplătoare

DESCOPERIT DE

Câmpul conţine numele descoperitorului.

Exemple:
DESCOPERITOR:		Gheorghe Ionescu

DATA DESCOPERIRII

Câmpul se va completa cu data la care a fost descoperită piesa. Dacă nu se cunoaşte data precisă, se va completa anul sau intervalul de ani cel mai probabil.

Exemple:
DATA DESCOPERIRII:		20.06.2001
DATA DESCOPERIRII:		perioada interbelică
DATA DESCOPERIRII:		1971-1975

COORDONATE TOPO-STRATIGRAFICE
SECŢIUNE

Se trece denumirea secţiunii sau a casetei, suprafeţei, altei unităţi stratigrafice din săpătura arheologică în care a fost descoperită piesa.

Exemple:
SECŢIUNE:		S.II / 1978
SECŢIUNE:		CAS. 3
SECŢIUNE:		SUPR. XI a

CAROU

Se trece denumirea caroului sau a altei subunităţi stratigrafice din săpătura arheologică în care a fost descoperită piesa.

Exemplu:
CAROU:		C.1

ADÂNCIME

Se completează, dacă este cunoscută, adâncimea la care a fost descoperită piesa în săpătură, exprimată în centimetri (unitatea de măsură nu se mai completează), valoarea adâncimii fiind precedată de semnul minus ("-").

Exemplu: 
ADÂNCIME:		-143

ALTELE

Se completează siglele şi codurile altor contexte de descoperire la care se poate raporta piesa, de exemplu:
	
	P:	= profil
	GR:	= groapă
	M:	= mormânt
	T:	= tumul
	L:	= locuinţă de suprafaţă
	B:	= bordei
	V:	= vatră
	TER:	= terasă
	
Exemple:
ALTELE:			P: sud
ALTELE:			B: 143 

LEGENDĂ AVERS

Conţine transcrierea legendei aversului. Întreruperile se marchează prin liniuţă, iar părţile ilizibile din legendă se marchează cu “…”. Legendele monedelor orientale se transliterează.

DESCRIERE AVERS

Conţine descrierea imaginii de pe avers, urmând cataloagele consacrate pentru fiecare categorie de monede.

LEGENDĂ REVERS

Conţine transcrierea legendei reversului. Întreruperile se marchează prin liniuţă, iar părţile ilizibile din legendă se marchează cu “…”. Legendele monedelor orientale se transliterează.

DESCRIERE REVERS

Conţine descrierea imaginii de pe revers, urmând cataloagele consacrate pentru fiecare categorie de monede.

DESCRIERE EXERGĂ

Conţine descrierea sau transcrierea elementelor din exergă.

Exemple:	
DESCRIERE EXERGĂ:		CON OB
DESCRIERE EXERGĂ:		XXI S

ELEMENTE ÎN CÂMP

Aici se menţionează eventualele elemente (monograme, sigle etc.) din câmp, în ordinea: câmp stânga, centru câmp, câmp dreapta.

Exemple:	
ELEMENTE ÎN CÂMP:		stea în câmp, stânga
ELEMENTE ÎN CÂMP:		cunună în câmp, dreapta

MUCHIE

Conţine referiri la felul muchiei (netedă, rotunjită, zimţată etc.), transcrierea unei eventuale inscripţii etc.

ICONOGRAFIE, DÉCOR, TEMATICĂ (cuvinte cheie)

Cuprinde informaţii referitoare la motive iconografice si decorative, la subiect, funcţionalitate.

BIBLIOGRAFIE

Conţine fişa bibliografică a lucrării în care este publicată piesa, cu indicarea paginii şi eventual a numărului sub care aceasta se regăseşte.

Pentru piesele nepublicate, în acest câmp se completează: “inedit”

CATALOG

Conţine trimiterea la un catalog de referinţă, folosit la identificarea piesei. Pentru categoriile de monede pentru care există cataloage consacrate, se indică sigla catalogului sau numele autorului, volumul, pagina şi numărul sub care este înregistrat tipul respectiv. Trimiterea se face la tipul de revers corespunzător, iar dacă moneda fişată nu corespunde perfect cu descrierea din catalog, se va trimite la tipul cel mai apropiat, specificându-se în continuare în ce constă varianta.

Pentru piesele care reprezintă variante la tipurile publicate, după trimiterea la catalog se va specifica “var. av.” sau “var. rv.” şi în ce constă varianta. 

Exemple:
CATALOG:		RIC, II, p. 325, nr. 147, var. av. cap laureat spre dreapta.

Pentru piesele inedite, în acest câmp se completează: “inedit”

În cazul emisiunilor hibride, se completează “hibrid” şi se trimite la două numere din catalog.

Exemple:	
CATALOG:		hibrid, BMC, III, p. 123, nr. 76 (av) / p. 150, nr. 200 (rv.)

În cazul monedelor pentru care nu există sau nu sunt accesibile cataloage consacrate după care să se poată face determinarea lor, acest câmp nu se completează.

OBSERVAŢII

Conţine eventualele observaţii ale celui care înregistrează fişa, care nu apar în alte

MOD DEŢINERE 

Se bifează pătratul corespunzător felului în care bunul cultural a ajuns la deţinătorul său actual.

Exemple:
•	achiziţie	
•	donaţie	
•	transfer	
•	cercetare	
•	custodie	
•	moştenire	
•	proprietate privată	

PROPRIETARI ANTERIORI 

Conţine numele şi prenumele proprietarilor anteriori.

Exemplu:
PROPRIETARI ANTERIORI:		Pericle Papahagi

DATA INTRĂRII

Conţine data intrării bunului cultural în posesia deţinătorului respectiv sau data achiziţionării obiectului;
Se completează sub forma: ZZ/LL/AAAA.

Exemplu:
DATA INTRĂRII:		20.06.2001
DATA INTRĂRII:		perioada interbelică
DATA INTRĂRII:		1971-1975

PREŢ ACHIZIŢIE

Conţine (numai pentru bunurile dobândite prin achiziţie) preţul la care a fost achiziţionat bunul fişat şi nominalul de referinţă.

Exemplu:
PREŢ ACHIZIŢIE:		2.000.000 lei

VALOARE NOMINALĂ 

Conţine valoarea nominală a bunului cultural, estimată conform criteriilor stabilite de Ministerul Culturii.

LOC DE PĂSTRARE

Se menţionează locul de păstrare al piesei. Pentru expunere permanentă: expoziţia, sala vitrina. Pentru depozit: depozitul, dulapul, eventual raftul şi cutia.

Exemplu:
LOC PĂSTRARE:		Cabinetul Numismatic, V. 12

STARE CONSERVARE 

Conţine menţionarea stării de conservare a piesei în momentul fişării.

BUN DE EXPUS

Acest câmp a fost prevăzut pentru a facilita alegerea pieselor care pot face parte dintr-o expoziţie, deoarece simpla consemnare a stării de conservare în câmpul respectiv (bun, foarte bun) nu sugerează destul de explicit. Un obiect, spre exemplu, poate avea o mare valoare istorică dar pentru că prezintă deteriorări sau are o dimensiune foarte mică nu poate face parte dintr-o expoziţie.

FIŞĂ CONSERVARE / RESTAURARE

Conţine numărul fişei de restaurare / conservare, în care obiectului fişat de noi este privit din punct de vedere al conservării sau restaurării menţionându-se în detaliu operaţiile (şi substanţele) prin care a trecut precum şi datele la care acestea au avut loc.

FOTO

Conţine numărul fotografiei care reprezintă obiectul fişat.

DIAP. 

Conţine numărul diapozitivului obiectului.

CLIŞEU

Conţine numărul clişeului care reprezintă obiectul fişat

DESEN

Conţine numărul desenului obiectului fişat.

SCHIŢĂ

Conţine numărul schiţei obiectului fişat.

DIGITALĂ

Conţine numărul fotografiei digitale care reprezintă obiectul fişat.

VIDEO

Conţine numărul casetei video care conţine obiectul fişat.

ACHIZIŢIONAT DE

În cazul în care obiectul a fost achiziţionat pe teren, se va completa numele şi prenumele celui care l-a achiziţionat.

DATA

În cazul în care obiectul a fost achiziţionat, se va trece data la care a avut loc achiziţia, sub forma ZZ/LL/AAAA.

ÎNTOCMIT

Conţine numele şi prenumele celui care a întocmit fişa.

DATA

Conţine data întocmirii fişei.
Se completează sub forma ZZ/LL/AAAA.

EXPERTIZAT / VERIFICAT

Conţine numele şi prenumele celui care a verificat fişa sau a expertizat obiectul în vederea clasării lui.

DATA/SEMNĂTURA

Conţine data verificării sau a expertizei.
Se completează sub forma ZZ/LL/AAAA.